Reakce na Roberta Vyskupa
http://robert-vyskup.blog.cz/

bh. Jan, 2012-

Kdo je Robert Vyskup? V 90. letech působil v chrámu ISKCONu ve Zličíně. Poté, co se jeho touha po vedoucí pozici v ISKCONu nenaplnila, zahořkl, odešel, stal se kazatelem ritvikismu (antivédská hereze vymyšlená bývalými vaišnavy v 80. letech minulého století jako reakce na systém zonálních áčárjů a nenaplněné osobní ambice, podle níž se nemůže žák gurua stát sám guruem, a posloupnost tak zanikne), ten pak také zavrhl a jako jiní před ním začal bojovat proti všem – ISKCONu, Prabhupádovi a prakticky celému gaudíja vaišnavismu – pod rouškou poloanonymity, např. jako roraman na lide.cz, nebo otevřeně na svém blogu, což je odstrašující příklad, kam vede pýcha spojená s nenávistí a omezeností. Jeho hra na inteligenta je směšná, když kritizuje Prabhupádu a další áčárji za nedostatečnou znalost sanskrtu, který však sám nezná vůbec, ale jemu to nedochází, neboť je v situaci zvané májajápahrita gjána (Bhagavadgítá 7.15). Neboli Krišna ho potrestal odstraněním duchovní inteligence a umožnil mu, aby se sám postupně zničil pomocí jedné aparádhy za druhou.

Gítá Mahátmja 76 z Vaišnavíja tantra sáry:

ahaGkAreNa mUDhAtmA gItArthaM naiva manyate
kumbhI-pAkeSu pacyeta yAvat kalpa-kSayo bhavet

Pošetilec nafoukaný vlivem falešného ega, jenž uráží význam Gíty, musí setrvat ve vařícím se oleji v pekle známém jako Kumbhípáka do zániku na konci dané kalpy.

Podobných pokusů o kritiku knih Šríly Prabhupády a jeho samotného už jsem viděl dost, a to i lepších, a některé i od oddaných, které jsem osobně znal. S bhakti jógou však záhy přestali, nejspíše následkem své kritiky. Šrí Krišna vidí naše srdce a naši náladu a umožní nám se realizovat podle jejich stavu. A opravdu nemá rád urážky svých drahých oddaných. Proto doporučuji tuto kritiku plnou omylů a nepravd, jakož i pravopisných chyb, odstranit.

1.

RV: Čaitanja Maháprabhu a 4 výše uvedené osoby tedy de facto započali Brahma Madhva Gaudija Vaišnava Sampradáju tím, že se napojily na dodnes samostatně existující Madhva Vaišnava Sampradáju. 

Toto považuji za zjednodušení či snahu o minimalizaci významu BMG sampradáji. 'Napojit' je možné např. kabel k hlavnímu elektrickému vedení a pak jím poteče stejný elektrický proud. To je v rozporu s výše zmíněným přínosem Mádhavendry Purího a dalších áčárjů, kteří připravili půdu pro Čaitanja-lílu, viz CC 1.13.53 a dále. Viz též odkaz na díkšá paramparu níže, kde je zmíněno převzetí klíčových koncepcí čtyř vaišnavských sampradájí Šrí Čaitanjou. Nešlo tedy o pouhé mechanické napojení.

RV: Níže předložím celou posloupnost tak jak je uznávána hlavními současnými hnutími Brahma Madhva Gaudija Vaišnava Sampradájy, jimiž jsou: ISKCON, Gaudija Math a Čaitanja Saraswath Math

Tuto tzv. šikšá paramparu uvádí Šríla Bhaktisiddhánta Sarasvatí Thákura. Více:
http://www.veda.harekrsna.cz/encyclopedia/parampara1.htm

Díkšá parampará ISKCONu a GM: http://www.veda.harekrsna.cz/encyclopedia/philosophy2.htm#11

2.

RV: všeobecně uznávaný zdroj wikipedii

To je hodně přehnané tvrzení. Akademické kruhy mají k Wikipedii výhrady a její kvalita kolísá podle aktivity (ne)zaujatých osob (ne)znalých daného tématu. Kdokoliv tam může napsat cokoliv a záleží na ostatních uživatelích, zda nesmysly opraví nebo smažou. Byly zdokumentovány případy záměrné manipulace, např.:
Ludwig De Braeckeleer - Wikipedia and The Intelligence Services
http://cdn.preterhuman.net/texts/strange_information/De%20Braeckeleer%20-%20Wikipedia%20&%20The%20Intelligence%20Services.pdf
Robert Currey - Wikipedia has been hijacked by 'guerrilla skeptics'! https://web.archive.org/web/20180103092719/http://www.astrologer.com/tests/wp.htm
Wiki-Rath: How the facts aren’t welcome on Wikipedia when you challenge the interests of the multi-billion dollar drug industry https://web.archive.org/web/20170308064306/http://www4.dr-rath-foundation.org/THE_FOUNDATION/wiki_rath/how_the_facts_arent_welcome_on_wikipedia.html l
Wikipedie – nástroj kontroly v rukou tajných služeb (de, cz tit)
https://deturl.com/play.php?v=SZ6Hg-rwFFw

RV: Tento fakt může poukazovat na skutečnost, že mnohem důležitější než dikša obřad je šikša neboli poznání.

Což neznamená, že díkšá význam nemá. Toto zmiňuji v očekávání věcí příštích...

RV: Mezi Bhaktivnódem a Bipinem Bihárím totiž došlo k určitým rozepřím:

Ty se týkaly hlavně neshody ohledně rodiště Šrí Čaitanji. Bráhmani v Navadvípu měli zisky z poutníků navštěvujících domnělé rodiště Šrí Čaitanji ve městě Navadvípu, takže se stavěli proti rodišti zjištěnému podrobným zkoumáním BVT a potvrzenému Jagannáthem dásem Babádžím na místě, kde stojí nynější Jógapith. Více viz: B.G. Narasingha Maharaja – The Authorized Sri Caitanya- Saraswata Parampara (v Acaryabase a online)

RV: Další zajímavou věcí je fakt, že Bhaktivinóda byl v první části svého života velmi ovlivněn křesťanstvím.

Toto ovlivnění spočívalo ve čtení Bible, jak bylo tehdy nejen v Bengálsku běžné. Později se však ke křesťanství vyjádřil velmi kriticky (Tattva-viveka 25-27).

RV: 1. Bhakti Siddhanta preferoval a zdůrazňoval vaidhí bhakti zatímco Lalita Prasád Thákur ráganuga bhakti.

BSST kladl důraz na vaidhí bhakti vzhledem k tehdejšímu bujení apasampradájí:
http://www.veda.harekrsna.cz/library/Apasamp.zip

Rágánugu bhakti však nepřehlížel, viz např. článek Sree Radhica v Sajjana Tosani-The Harmonist, č. 11, 28.4. 442 Čaitanjovy éry.

RV: 2. Bhakti Siddhanta se velmi špatně choval k Bipinu Bihárímu (což byl podle mého hlavní důvod proč mu jeho otec Bhaktivinód Thákura nedal dikšu kterou naopak dal svémů druhému synovi Lalitovi Prasádovi) což se vůbec nelíbilo Lalitovi, který za to několikrát Bhakti Siddhantovi vyčinil.

BSST nepovažoval BB vzhledem k jeho chování (mj. nazval Raghunátha dáse Gósvámího šúdrou), stranění navadvípským bráhmanům či jeho přístupu k BVT („Víš, kdo je můj otec?“) za pokročilého vaišnavu. Spekulace, proč BVT poslal BSST pro díkšu za Gaurakišórem dásem Bábádžím, nikam nevede.

3.

RV: U tohoto odkazu doporučuji přečíst jak knihu Poslední Pokyn tak alespoň první vydání časopisu. 

Tato kniha nemá žádnou podporu gurua, sádhua a šástry, a proto je pro následovníky védských tradic nerelevantní.

Spekulace o otrávení Šríly Prabhupády byly vyvráceny, viz rezoluce GBC 2000:
https://www.dandavats.com/wp-content/uploads/GBCresolutions/GBCRES00.htm
a podrobný rozbor:
http://rvc.edu/rvc_publications/Poison_Antidote.pdf

Pokud by bylo na této spekulaci něco pravdy, ritvici a ostatní odpůrci ISKCONu by dávno šli k soudu, jak u nich není neobvyklé, viz Madhu Pandit dás z Bangalore a jeho dlouhotrvající soud s ISKCONem.

RV: Všichni kdo trochu ISKCON znají, ví že bhakti jóga se překládá jako oddaná služba. Tento překlad bohužel není úplně přesný. Bhakti znamená oddanost a jóga znamená spojení s Bohem. Bhakti jóga se tedy dá přeložit jako 'spojení s Bohem oddaností'.

Šríla Prabhupáda záměrně používal spojení _oddaná služba_, aby zdůraznil aktivní povahu tohoto vztahu. Advaitisté totiž také někdy hovoří o bhakti, ale s cílem dosáhnout neosobního mukti.
Třebaže s Krišnou existuje i pasivní vztah (šánta rasa), BMG sampradája zdůrazňuje čtyři ostatní, aktivní rasy.

RV: Co je špatné, je následující Prabhupádovo faux pas kdy zaměňuje karma jógu s bhakti jógou.

Krišna i ŠP označují karma jógu za formu bhakti jógy, kdy se plody služby obětují Krišnovi (3.13,30).

RV: 'In answer, Lord Krishna elaborately explained karma-yoga, or work in Krishna consciousness, in this Third Chapter.'
'V odpovědi Pán Krišna v této třetí kapitole široce vysvětluje karma jógu, neboli práci v Krišna vědomí.'
Toto je poslední věta a Jayadvaitově (zřejmě víte, že v ISKCONu je několik verzí Gíty - dokonce i Prabhupáda měl více verzí) edici Gíty. Ale i předchozí dvě vydání Bhagavad Gíty, které Jayadvaita needitoval jsou v tomto ohledu stejné. Jayadvaita je hlavní editor ISKCONu po léta. Je to též zasvěcující guru. 

Jde o výklad k verši 3.1.

původní přepis (Šríla Prabhupáda osobně): The questions by Arjuna, Lord Krishna will elaborately explain to him about Karmayoga, or work in Krsna consciousness, in this Third Chapter.

redaktor Hayagríva dás (1972): In answer, Lord Krsna elaborately explained karma-yoga, or work in Krsna consciousness, in this Third Chapter.

redaktor Jayadvaita Svámí (1983): In answer, Lord Krsna elaborately explained karma-yoga, or work in Krsna consciousness, in this Third Chapter.

Kritika revidované verze BG byla zodpovězena mj. ve stati Responsible Publishing, knize Šivarámy Svámího The Bhaktivedanta Purports, na webstránce http://bbtedit.com apod.

RV: Karma jóga určitě není práce v Krišna vědomí. Karma jóga má dle mého pochopení dvě úrovně:

1. Normální práce kdy se moc nesnažíme myslet na Krišnu neboli Boha, ale pak mu obětujeme výsledky své činnosti.

2. Práce kdy se více snažíme myslet na Krišnu či jinou popodobu Boha, ale nejsme toho příliš schopni a nemáme patřičné pochopení, že Krišna je konatel všeho skrze tři kvality hmotné přírody a my jakožto duše nekonáme vůbec nic.

Druhá verze je spekulativní. Chybí jí odevzdání plodů Krišnovi.

RV: (The correct translation should be like this: 'The supreme God said: O sinless Arjuna, on this world, as I said, there are two kinds of pious people')

Zde chybí popis, kteří to jsou, jak je uvádí verš.

RV: yoginám-jogínů (Prabhupáda v anglickém originále překládá toto slovo bezdůvodně jako oddaným).

Důvodem je Krišnův výrok v 6.47 (bhajate, atd.).

RV: karma-yogena-spojení procesem poznání; 

V českém vydání však je: karma-yogena-spojení procesem oddanosti

RV: Navíc ve výkladu ještě úplně umělé přirovnání karma jógy k budhi józe což je jóga postupného rozvoje vědomí. Jak je vidno měl v tom áčárja ISKCONu trochu hokej.

Viz 2.39 výklad. Buddhi jóga v poněkud jiném smyslu je také zmíněna v 10.10. 

RV: 11.11.22

Výklad uvádí, že toto je způsob očištění mysli, tedy počátek cesty bhakti jógy. Další verš popisuje činnosti na očištěné úrovni, díky nimž oddaný obdrží neochvějnou oddanou službu Krišnovi.

RV: CC 1.45: Podle konečného názoru všech zjevených písem se duchovní mistr neliší od Krišny. Krišna v podobě duchovního mistra osvobozuje své oddané.
Správný překlad verše by měl znít asi takto:
Podle názoru zjevených písem je guru podobou Krišny, pomocí které Krišna rozdává milost svým oddaným.

Pro lepší pochopení stačí zaměnit gurua Balarámem, Ádi-guruem. Balaráma se neliší od Krišny, ale zároveň se od Něho liší - ačintja-bhedábheda tattva. Zároveň je Balaráma podobou Krišny a svou milostí osvobozuje oddané. Záleží na individuální realizaci žáka, do jaké míry vnímá svého gurua jako projev Balaráma.

O neodlišnosti gurua od Brahmanu/Balaráma/Krišny/Šivy existuje mnoho citací. Souhrnným zdrojem je GurugItA (Skanda PurANa, Uttara khaNDa), ze které uvádím relevantní verše:

durlabhaM triSu lokeSu tac chRNuSva vadAmy aham
guruM vinA brahma nAnyat satyaM satyaM varAnane

This knowledge is rarely received in all the three worlds. Therefore hear attentively as I speak. The guru is nondifferent from Brahman. Verily this is the truth, o lady of lovely countenance. 5

guru buddhyAtmano nAnyat satyaM satyaM na saMzayaH
tallAbhArthaM prayatnas tu kartavyo hi manISibhiH

The Guru is not different from the intelligence and the self. This is beyond doubt the truth, the Absolute Truth. Hence the wise ones must endeavor to seek the Guru. 9

kAzI-kSetraM tan-nivAso jAhnavI caraNodakam
gurur vizvezvaraH sAkSAt tArakaM brahma nizcitam

His abode is the holy KAzI. The water of his feet is the sacred GaNgA. He is personally the representative of  Lord Ziva and without a doubt he is the Supreme Brahman appearing to save the fallen souls. 16

guruvaktra sthitaM brahma prApyate tatprasAdataH
guror dhyAnaM sadA kuryAt kula strI svapateryathA

The Brahman abides on the Guru’s face (i.e. lips) and can be realized through his grace alone. Always meditate on the Guru, as a loyal wife continually thinks of her husband. 19

ananyAz cintayanto mAM sulabhaM paramaM padam
tasmAt sarva prayatnena guror ArAdhanaM kuru

The supreme abode is easily attainable for him who meditates on his Guru with one-pointed devotion. Strive to the utmost to propitiate the Guru. 21

gu-kAras tvandha kAraz ca ru-kAras teja ucyate
ajJAna grAsakaM brahma gurur eva na saMzayaH

The first syllable ‘Gu’ means darkness; the second, ‘ru’, light. The Guru is doubtlessly Brahman who dispels all darkness. 23

gu-kAraH prathamo varNo mAyAdi guNa bhAsakaH
ru-kAro dvitIyo brahma mAyA bhrAnthi vinAzanam

The first syllable ‘gu’ is suggestive of attributes such as Maya and the second, ‘ru’, of the Supreme Absolute who is free from the illusion of Maya. (‘Gu’ represents the lower manifested world while ‘ru’ the Supreme Absolute.) 24

gurur brahmA guru viSNur gurur devo mahezvaraH
gurur eva parabrahma tasmai zrI gurave namaH

The Guru is BrahmA, He is ViSNu, He is Ziva. The Guru is indeed the Supreme Absolute. Salutations to Him. 32

tvaM pitA tvaM ca me mAtA tvaM bandhus tvaM ca devatA
saMsAra pratibodhArthaM tasmai zrI gurave namaH

Thou art my father, thou art my mother, thou art my brother, thou art my God. Salutations to thee, o Guru, the imparter of true knowledge about samsAra. 35

a-trinetraH sarva sAkSI a-catur bAhur acyutaH
a-catur vadano brahma zrI guruH kathitaM priye

O Dear One! It is said that the Guru is Ziva, the witness of all, although he is without three eyes. He is ViSNu, although he is without four arms. He does not have four faces, yet he is BrahmA. 47

svadezikasyaiva zarIra cintanaM bhaved anantasya zivasya cintanam
svadezikasyaiva ca nAma kIrtanaM bhaved anantasya zivasya kIrtanam

To contemplate the form of one’s own Guru is to contemplate infinite Ziva. To chant the name of one’s own Guru is to chant the name of infinite Ziva. 54

akhaNDa maNDalAkAraM vyAptaM yena carAcaraM
tat padaM darzitaM yena tasmai zrI gurave namaH

Salutations to the Guru who reveals the abode of the Supreme Being by whom this indivisible (cosmic) sphere of animate and inanimate creation is pervaded. 67

gurur eva jagat sarvaM brahma viSNu zivAtmakam
guroH parataraM nAsti tasmAt saMpUjayed gurum

The Guru is, indeed, the whole universe. He comprises Brahma, ViSNu and Ziva in his being. There is nothing higher than the Guru. Worship the Guru devotedly. 80

zrimat parabrahma guruM smarAmi zrImat parabrahma guruM vadAmi
zrImat parabrahma guruM namAmi zrImat parabrahma guruM bhajAmi

I remember my Guru who is Para Brahman, I speak of my Guru who is Para Brahman, I bow to my Guru who is Para Brahman, I serve my Guru who is Para Brahman. 88

nityaM brahma nirAkAraM nirguNaM bodhayet param
sarvaM brahma nirAbhAsaM dIpo dIpAntaraM yathA

Just as one lamp lights another lamp, likewise the Guru imparts awareness of the Absolute Being which is eternal, imperceptible and without material form or attribute. 109

guroH kRpA prasAdena AtmArAmaH nirIkSayet
anena guru mArgeNa svAtmajJAnaM pravartate

Perceive the inner self, which pervades all beings, by the Guru’s Grace. Abide in self-knowledge by following the path shown by the Guru. 110

RV: 'Vztah žáka se svým duchovním mistrem je stejně dobrý jako jeho vztah s Nejvyšším Pánem.' To je samozřejmě úplný nesmysl. Guru tady je, aby nám pomohl ve chvíli, kdy naše duchovní realizace jsou velmi nízké k tomu abychom mohli vyvinout vztah přímo s Bohem což je konečný cíl bhakti jógy.

Individuální vztah je otázka individuální realizace. Např. CC 1.58.

Guru v teistickém pojetí BMG sampradáji však rozhodně není někdo, koho odložíme, když jsme dostatečně pokročilí. To je pojetí advaitistů. Naopak, v duchovním světě džíva slouží pod vedením dalších guruů ve své skupině nitja siddhů. 'Vztah přímo s Bohem' není cílem gaudíja vaišnavů, tím je služba pod vedením dalších oddaných, jak ji v hmotném světě představuje guru parampará. Přímý vztah s Bohem mají pouze nejbližší Krišnovi společníci, zvláště Šrí Rádhá. Ostatní slouží skrze prostředníky, jimiž jsou v mádhurja rase maňdžarí, asistentky gópích.

3.4

RV: Nejprve bych rád upozornil na závěrečnou větu, kde Prabhupáda zcela nepochopitelně poté co zmíní slovo pancasat neboli 500 místo aby násobil právě těmi 500 tak násobí 50. 

Nepochopitelně jen pro ty, kdo neznají sanskrt...

slovník Monier Monier-Williams:
[ paJcAzat ]2[ paJcAz'at ] f. ( [ paJcan ] + [ dazaT ] 
---> cf. [ triM-zat ] , [ catvAriM-zat ] ) fifty AV. &c. &c. ( also mfn. pl. MBh. Hariv. ) [ Cf. Zd. [ pancaśata ] 

RV: Je známo, že Prabhupáda neměl moc rád badatele a vědce.

Jen pokud se stavěli do pozice vševědů a přisvojovali si monopol na pravdu. S ostatními rád hovořil a s některými se i přátelil (Prof. Judah, Dr. Wolf-Rottkay atd.).

RV: Sousloví tapatám patih překládá Prabhupáda jako pán těch kdo vyzařují teplo po celém vesmíru. To je samozřejmě z hlediska sanskritské gramatiky a významu slov možný překlad, ale v tomto kontextu je chybný, jelikož Slunce je jedinou planetou ve vesmíru která vyzařuje teplo.

Soudě podle překladu v SB 11.16.17 (tapatAm — among things that heat), nemusí jít o planety, ale obecně o teplo vyzařující objekty.

RV: Dále v původním verši není vůbec zmínka o tom, že Slunce udržuje správný chod vesmíru (což je samozřejmě nesmysl jelikož Slunce neudržuje chod vesmíru, ale pouze jej ozařuje ohřívá).

Ohřev umožňuje chod. Kdo tomu nevěří, ať si vleze do mrazáku.

RV: Ve verši 5.21.7 je popsáno, že Slunce cestuje na hoře Mánasottara, která je vzdálena od Země 95 100 000 jódžanů což je Prabhupádou převáděno jako 760 800 000 mil.

Omyl, jedná se o obvod ("in a circle whose length is 95,100,000 yojanas [760,800,000 miles]")!

Vzdálenost Měsíce a Země:
http://web.archive.org/web/20090830214138/http://geocities.com/caitanyamahaprabhu/moonthing7.htm

3.5

RV: SB 4.25.41
Člověk žasne co dokáže mít ve svých knihách společnost, která tak moc zdůrazňuje mírumilovnost. Dále taky myslím každyý žasne co za výklad Prabhupáda zase vypotil k tomuto verši. Je fakt, že pokud to Prabhupáda neopsal od Višvanáthy Čakravartí Thákura tak jeho výklady Bhagavad Purány neměli žádnou hloubku. Slovo vikyátam znamená slavný a je zcela nepochopitelné jak tento verš a toto slovo může někdo tak vztáhnout ke znásilnění. Duševně zdraví člověk toho určitě není schopen.

Šríla Prabhupáda občas ve výkladu komentoval následující verš. Zde parafrázuje část komentáře Višvanátha Čakravartího Thákura k verši 42: he ghRNoddhata, kRpayA uddaNTa.

ghRNA - milost, uddhata - agresívní, kRpayA - milostivý, uddAnta - energický

[ uddAna ]2[ ud-dAna ] n. the act of binding on , fastening together , stringing MBh. 
---> taming , subduing L. 

Představu o tom, co je víra vikhyáta, podává Káma sútra 6.1 popisem vlastností muže:

On the other hand, those who are possessed of excellent qualities are to be resorted to for the sake of love, and fame. Such men are as follows:
Men of high birth, learned, with a good knowledge of the world, and doing the proper things at the proper times, poets, good story tellers, eloquent men, energetic men, skilled in various arts, far-seeing into the future, possessed of great minds, full of perseverance, of a firm devotion, free from anger, liberal, affectionate to their parents, and with a liking for all social gatherings, skilled in completing verses begun by others and in various other sports, free from all disease, possessed of a perfect body, strong, and not addicted to drinking, powerful in sexual enjoyment, sociable, showing love towards women and attracting their hearts to himself, but not entirely devoted to them, possessed of independent means of livelihood, free from envy, and last of all, free from suspicion.
Such are the good qualifies of a man. https://sacred-texts.com/sex/kama/kama601.htm

Víra je také jedna ze tří kategorií mužských sádhaků v levoruké tantře (např. Rudra jámala tantra, Uttara khanda kap. 1, 11). Z jejich popisů je zřejmá shoda s výše uvedenými vlastnostmi mužů, většinou z kšatrija varny.

RV: Podívejme se ještě co si Prabhupáda myslí o Afričanech:
Nechť si každý udělá obrázek o tom zda ISKCON je hnutí které patří do 21. století.

Zaprvé, "they were meant" je jasný minulý čas. Zadruhé, otroctví přežilo na Západě do nedávné doby.

Více o tomto a dalších kontroverzních tématech v Prabhupádových knihách: http://bbt.info/information/tough-ones

3.6

RV: BG 14.3
Totální hmotná podstata nazývaná brahma je původem zrození, ó Bháratovče. Když oplodním toto brahma, umožním zrození všem živým bytostem.
Jednoznačný důkaz z Gíty, že duše pochází z Brahmanu.

Mahat-tattva je yoni, původ zrození. Jde o hmotnou energii, kterou Pán oplodňuje.

RV: Prabhupáda učí, že jsme odvrhli Krišnu kvůli závisti a naší touze si požívat. Tento fakt ale není zmíněn v žádném Védském písmu. Je to pouze výmysl Prabhupády.

Nikolivěk. http://www.veda.harekrsna.cz/encyclopedia/tattvas1.htm#2 (the process of falldown)

3.7

RV: V této sekci použiji odkaz který dokáže, že ve Védských dobách bylo zcela běžné jíst maso a pít alkohol. 

Běžné to bylo mezi nižšími varnami, ne mezi bráhmany, o vaišnavech nemluvě. Tento druh argumentace používají většinou tzv. dalitové. Svůj k svému.

The Milli Gazette je muslimská publikace oplývající nenávistí k védské kultuře, jak je vidět v posledním odstavci na http://www.milligazette.com/Archives/15082002/1508200236.htm, takže od ní nelze čekat, že bude rozlišovat mezi dharmami jednotlivých varen. Kromě toho vaišnavský standard je vyšší než standard dharma šáster.

Vaišnavské důvody pro nejedení masa:
-	Krišna jej nepřijímá (to, co přijímá, uvádí v BG 9.26), proto
-	karma v mase (BG 3.13)
-	zabíjení v rozporu s dharmou je násilí (himsá), ale Krišna doporučuje nenásilí (ahimsá, BG 13.8)
-	maso se řadí mezi jídlo s povahou tamo guny (BG 17.10)
Další důvody jsou etické, ekonomické a zdravotní. Kdo toto nechápe, těžko mu něco vysvětlovat, realizace a milost Boha mu zůstanou vzdálené.

Více k védským obětem:
http://www.veda.harekrsna.cz/library/Animal_Sacrifices_Before_Deities_-_Tarachand_Devmal_Gajra_1918.pdf

Manu samhitá je jen jiná varianta názvu Manu smriti užívaná i mimo ISKCON, viz gugl. V kapitole 5 uvádí omezující pravidla pro jezení masa a nakonec říká (5.56):

na mAMsa bhakSaNe doSo na madye na ca maithune
pravRttir eSA bhUtAnAM nivRttis tu mahAphalA

Jíst maso (mámsa), pít alkohol (madje) a sex (maithune) nejsou hříchem (na dóšo) pro stvořené bytosti (bhútánám) na úrovni pravritti(-márgy), _ale zanechat jich (nivritti) přináší velké výsledky (maháphalá)_.

Pravritti-márga je dharmou regulovaná činnost, tj. ve shodě s dharmašástrami. Totéž říká Krišna o sexu v BG 7.11: dharmAviruddho bhUteSu kAmo 'smi bharatarSabha - Jsem sex (káma), který není v rozporu dharmou.

Parášara dharma šástra, což je dharma šástra pro Kali jugu (1.24), v textu 1.22 uvádí, že pravidla se mění v každé juze. To také vysvětluje jiný standard v Rámájaně. Také Šrí Čaitanja cituje verš z Brahmavaivarta Purány zakazující používání masa při obřadu pitri-šráddha v Kali juze:

azvamedhaM gavAlambhaM
sannyAsaM pala-paitRkam
devareNa sutotpattiM
kalau paJca vivarjayet

V Kali juze je tedy relevantní, co říká o mase Parášara (Pds 11.14-15):

madya mAMsa rataM nityaM nIca karma pravartakaM
taM zUdraM varjayed vipraH zvapAkaM iva dUrataH

Pokud šúdra propadl alkoholu (madja) a masu (mámsa) a neustále se věnuje nízkým zaměstnáním (níča karma), měl by se mu, stejně jako pojídači psů (švapáka), bráhmana zdaleka (dúratah) vyhýbat (vardžajed).

dvija zuzrUSaNa ratAn madya mAMsa vivarjitAn
sva karmaNi ratAn nityaM na tAn zUdrAn tyajet dvijaH

Dvidža (tj. bráhmana, kšatrija a vaišja) by se neměl nikdy vyhýbat šúdrům (na tán tjadžet), kteří slouží (šušrúšana) napraveným lidem, kteří nepijí alkohol a nejedí maso (madja mámsa vivardžitán), a řádně konají své zaměstnání (sva karmani ratán nitjam).

Ráma a maso v Rámájaně
zdroj: http://www.valmikiramayan.net/

caturdasha hi varSaaNi vatsyaami vijane vane |
madhu muula phalaiH jiivan hitvaa munivad aamiSam || 2-20-29

29. vatsyaami =I shall live vane =in forest, vijane =bereft of people munivat =like sage chaturdasha =fourteen varshhaaNi =years hitvaa =leaving off aamishham =meat, jiivan =living madhu muulaphalaiH= with honey, roots and fruits.

“I shall live in a solitary forest like a sage for fourteen years, leaving off meat and living with roots, fruits and honey”. [2-20-29]
Jasné vyjádření, čím se bude Ráma v lese živit. To je dále potvrzeno v 2.30.15 (Sítá k Rámovi): Leaves, tubers and fruits either a little or abundant in quantity brought and given by you yourself will be like nectar to me.
suraaghaTasahasreNa maamsabhuutodanena cha |
yakshye tvaam prayataa devi puriim punarupaagataa || 2-52-89

89. devii= “Oh, goddess! Upaagata= After reaching; puriim= the city (Ayodhya); punaH= again; yakshhye= I shall worship (you); suraaghata sahasreNa= with thousand pots of spirituous liquor; maamsa bhuutodanena cha = and jellied meat with cooked rice; prayataa= well-prepared for the solemn rite.”

“Oh, goddess! After reaching back the city of Ayodhya, I shall worship you with thousand pots of spirituous liquor and jellied meat with cooked rice well prepared for the solemn rite.”

Sítá v této pasáži hovoří ke Ganze.

kroshamaatram tato gatvaa bhraatarau raamalakshmanau || 2-55-33
bahuunmedhyaan mR^igaan hatvaa ceraturyamunaavane |

33. tataH= thereafter; gatvaa= having travelled; kroshamaatram= only a couple of miles; bhraatarau= the two brothers; raamalakshhmaNau= Rama and Lakshmana; hatvaa= killed; bahuun= many; medhyaan= consecrated; mR^igaan= deer; cheratuH= and ate; yamunaavane= in the river-forest of Yamuna.

Thereafter having travelled only a couple of miles the two brothers Rama and Lakshmana killed many consecrated deer and ate in the river-forest of Yamuna.

CeratuH znamená "pohybovali se", ne "jedli".

Pasáž 2-56-22 až 2-56-35: Lakšmana zabíjí antilopu pro oběť dévům, jiné jezení masa není zmíněno.

taaM tathaa darshayitvaa tu maithiliiM girinimnagaam |
niSasaada giriprasthe siitaaM maaMsena chandayan || 2-96-1

1. tathaa= thus; darshayitvaa= having shown; girinimnagaam= the mountaneous river Mandakini; taam siitaam= to that Seetha; maithiliim= the daughter of the king of Mithila; niSasaada= sat; giriprashthe= on the hill side; chhandayan= in order to gratify her appetite; maamsena= with flesh.

Having shown Mandakini River in that manner to Seetha, the daughter of Mithila, Rama set on the hill-side in order to gratify her appetite with a piece of flesh. [2-96-1]

idaM medhyamidaM svaadu niSTaptamidamagninaa |
evamaaste sa dharmaatmaa siitayaa saha raaghavaH || 2-96-2

2. saH raaghavaH= that Rama; dharmaatmaa= of righteousness; aaste= stayed; siitayaa sha= with Seetha; evam= thus speaking; idam= this meat; madhyam= is fresh; idam= this; niSTaptam= was roasted; agninaa= in the fire.

Rama, whose mind was devoted to righteousness stayed there with Seetha, saying; "This meat is fresh, this is savoury and roasted in the fire." [2-96-2]

Sítá je manželka kšatriji, kteří maso jíst mohou. Navíc se jedná o Tretá jugu. Není zde však zmíněno, že by jedl maso sám Ráma.

nihatya pR^iSatam ca anyam maa.msam aadaaya raaghavaH |
tvaramaaNo janasthaanam sasaara abhimukhaH tadaa || 3-44-27

27. tadaa= then; raaghavaH= Raghava; anyam= another one; pR^iSatam nihatya ca= spotted deer, on killing, also; maamsam aadaaya= its flesh, on taking; tvaramaaNaH= hurrying himself; janasthaanam abhimukhaH sasaara= to Janasthaana, towards, he drifted, proceeded.

Raghava then on killing another spotted deer and on taking its flesh, he hurried himself towards Janasthaana. [3-44-27]

Po zabití démona Maríči v podobě jelena Ráma zabíjí dalšího jelena a odnáší jeho maso z nejasného důvodu. Jezení není zmíněno.

samaashvasa muhuurtam tu shakyam vastum iha tvayaa || 3-47-22
aagamiSyati me bhartaa vanyam aadaaya puSkalam |
ruruun godhaan varaahaan ca hatvaa aadaaya amiSaan bahu || 3-47-23

22b, 23. muhuurtam samaashvasa= for a moment, be comfortable; tvayaa iha vastum shakyam= by you, here, to take rest, possible; me bhartaa= my, husband; ruruun= stag with black stripes; godhaan= mongooses like [civet-like mammals of the family Viverridae, esp. of the genus Herpestes, Marathi manguus]; varaahaan ca= wild-boars, also; hatvaa= on killing; bahu amiSaan aadaaya= aplenty, meat, on taking; puSkalam vanyam aadaaya= plentiful, forest produce, on taking; aagamiSyati= will be coming [soon.]

"Be comfortable for a moment, here it is possible for you to make a sojourn, and soon my husband will be coming on taking plentiful forest produce, and on killing stags, mongooses, wild boars he fetches meat, aplenty. [3-47-22b, 23]

Sítá hovoří k Rávanovi přestrojenému za poustevníka, aby ho zaujala výčtem zvířat a získala čas, než se vrátí Ráma.

[3-68-33] Ráma zabil zvíře ‘rohí‘ jako posmrtnou oběť pro svého mrtvého přítele, supa Džatájua.

Na konci http://www.valmikiramayan.net/aranya/sarga73/aranya_73_frame.htm
je dlouhé pojednání o Rámově vegetariánství.

pa.nca pa.nca nakhaa bhakSyaa brahma kSatreNa raaghava |
shalyakaH shvaavidho godhaa shashaH kuurmaH ca pa.ncamaH || 1-17-39

39. raaghava= oh, Raghava; brahma kSatreNa= by Brahmans, Kshatriya-s; shalyakaH= a wild-rodent with defensive quills; shvaavidhaH= a kind of boar that kills dogs, wolves etc; godhaa= a lizard with unimaginable grip; shashaH= hare; pancamaH kuurmaH ca= fifthly, tortoise, also; panca= five [kinds of]; panca nakhaa= five nailed animals; bhakSyaa= are edible.

"Raghava, five kinds of five-nailed animals, viz., a kind of wild rodent, a kind of wild-boar, a kind of lizard, a hare and fifthly the turtle are edible for Brahmans and Kshatriya-s. [4-17-39]

Vali hovoří k Rámovi, pokyny se týkají Tretá jugy, kdy se Ráma-lílá odehrává.

[4-18-39,40] RAma říká Valimu, že lidé pojídající maso a rádžaršiové budou zabíjet maso a to není chyba.

Totéž.

na mA.nsa.n rAghavo bhu~Nkte na chApi madhusevate |
vanya.n suvihitaM nityaM bhaktamashnAti pa~nchamam || 5-36-41

41. raaghavaH= Rama; na bhuNkte= is not eating; maamsam= meat; na sevate= not indulging in; madhuchaapi= even spirituous liquor; nityam= everyday; paN^chamam= in the evening; ashnaati= he is eating; bhaktam= food; vanyam= existing in the forest; suvihitam= well-arranged (for him).

"Rama is not eating meat, nor indulging even in spirituous liquor. Everyday, in the evening, he is eating the food existing in the forest, well arranged for him." [5-36-41]

Opět jasné vyjádření k Rámově stravě.

Více k jezení masa v Rámájaně:
http://www.ariseindiaforum.org/did-lord-ram-eat-meat/

Další citace o mase ve védských písmech:
http://www.stephen-knapp.com/vegetarianism_recommended_in_Vedic_scripture.htm

RV: Připravuji ale celou knihu kde budu popisovat mnohem více než v této tezi, která se zabývá víceméně základními odchylkami. Bude to souhrná studie Védských textů se specifickým aspektem na bhakti jógu a takový malý manuál pro duchovní život.

Tyto tamasické knihy již existují. K čemu další snůšku nesmyslů?

RV: Ti co přečetli Šrímad Bhágavatam také vědí, že svatí králové zmínění v této Puráně měli mnoho žen a sexu a také často užívali vína. Samozřejmě taky jedli maso. 

V BG 7.11 (viz výše) Krišna říká, že je kAma (sex) neprotivící se dharmě (dharma-aviruddhaH). Tento druh sexu lze očekávat u svatých králů. Stačí si přečíst plnou verzi KAma sUtry, kde je uvedeno mnoho pravidel.

RV: Je ovšem vědecky dokázáno, že občasné pití alkoholu v malém množství je zdraví prospěšné.

Jak je libo. Je na každém, jak se svým tělem naloží.

RV: Marihuana má také prokazatelně mnoho léčivých účinků.

Ano, v podobě oleje nebo masti. Kouření je z léčivého hlediska neefektivní, viz např. dokument Útěk před lékem.

4.1

RV: Duchovní učitel je určitě nezbytný na začátku našeho duchovního života. 

Viz 3.

RV: Samotný obřad dikšy je pouze formalita jak pěkně a vědecky ustanovil Krišnakanth Desai ve své tezi nazvané Poslední Pokyn a jak je patrno třeba z toho, že Šukadéva Goswámí - mluvčí Bhágavata Purány nikdy nepodstoupil tento obřad (podobných příkladů je více i když některé jsou mnohdy rozporovány).

Viz 3. 

Šríla Prabhupáda uvádí ve výkladu k SB 1.2.2: Sri Sukadeva Gosvami did not undergo such purificatory ceremonies because he was a liberated soul from his very birth. ...In conclusion, Srila Sukadeva Gosvami was born a Vaisnava, and, therefore, brahminism was included in him.
Viz též SB 1.19.25 v.

Osvobozená osoba, navíc syn Vjásadeva uznávaný ve shromáždění největších mudrců, díkšu nepotřebuje.

RV: Je Prabhupáda opravdu takovým učitelem? Myslím si, že kdokoliv kdo má dostupné informace a trochu schopnosti rozlišovat musí říci, že ne.

To popírá výše doporučovanou Krišnakantovu knihu, podle níž je Prabhupáda jediným pravým guruem na věčné časy a nikdy jinak.
Osoba, která propaguje jezení masa a pití alkoholu, může těžko posuzovat postavení někoho jako je Šríla Prabhupáda.

4.2

RV: Nejenže vybíral své žáky neuváženě a nebyl příliš manažersky zdatný, ale také neměl příliš dobré pochopení šáster a v podstatě neměl žádné velké realizace. 

Co k tomu dodat? Prabhupádovi žáci a mnozí další uvádějí pravý opak.